Čelični ritam tvornica oružja
Autor: Dževad Galijaević
Bosna i Hercegovina (BiH) deli zabrinutost Zapada po pitanju stanja na ukrajinskom frontu. Otuda, neka ne čudi što se nalazi među brojnim zemljama čije oružje i municijau danas koriste Oružane snage Ukrajine. Količine naoružanja možda nisu tolike da bi mogle da zasene druge partnere sa Zapada, ali da deo onoga što proizvede namenska industrija u BiH ima svoju upotrebnu vrednost na ratištu-nepobitan je fakt. Naravno, slanje oružja Ukrajini moglo bi se tumačiti i kao čin „preregistracije“ BiH iz kategorije zemlje koja (iz muslimanskog dela Federacije BiH) pruža političku podršku Ukrajini u zemlju koja se svrstala na jednu stranu u ratu. Ali BiH računa sa tim rizik.
UGOVORA NEMA - IMA ORUŽJA
Za razliku od Ukrajine, BiH je, kao uostalom i Srbija i Hrvatska, tokom rata bila pod međunarodnim embargom na uvoz oružja pa se nedostatak pokušao nadomestiti domaćom proizvodnjom. To ratno iskustvo pokazalo se dragocenim za poslovanje u miru te danas tvornice, poput: UNIS-Pretis Vogošća, Zraka iz Sarajeva, Remontnog Zavoda iz Hadžića, Binasa iz Bugojna, Igmana iz Konjica, BNT-a iz Novog Travnika ili Ginexa iz Goražda izvoze svoje proizvode u više od 100 zemalja. Spisak kupaca je imponzantan-od članica NATO saveza do afričkih i arapskih vojski. Ne bi trebalo da čudi- sve ove fabrike su pod kontrolom političkih, militarnih i kriminalizovanih vlasti u muslimanskom Sarajevu. U muslimanskim tvornicama proizvode se, između ostalog, i oklopna vozila, artiljerijski sistemi velikog kalibra, pešadijsko oružje, razne vrste municije. Međutim, nijedna federalna (muslimanska) tvornica vojne industrije nema službeno sklopljene ugovore o isporuci oružja Ukrajini. Izvoz je zabranjen još 2015. godine, ali oružje ipak nalazi put do ukrajinskih snaga. Kako?
ŠEMA JE USTALJENA
U trgovini oružjem funkcioniše sledeća šema: roba se prodaje dogovorenom kupcu da bi daljom preprodajom borbena sredstva završila na trećoj strani. Na takav način, uprkos zakonskoj odredbi o izvještaju o „end useru“ tj. krajnjem korisniku, nesumnjivo da su mnogi delovi naoružanja proizvedeni u Bosni i Hercegovini završili u Ukrajini, u koju je još od 2015. odlukom Predsjedništva BiH, zabranjen izvoz. Novinari "Nju Jork Tajmsa" pozivajući se na poverljive dokumente i svedočenja izvora bliskih američkim obaveštajnim krugovima, otkrili su da je BiH samo jedna od zemalja odakle posrednici iz SAD-a, ali i nekih drugih zapadnih zemalja, nastoje nabaviti granate i municiju za ukrajinsku vojsku.
List piše da se Ukrajina dugo oslanjala na rusko oružje, a sada u pokušaju da nabavi municiju za sovjetske kalibre, pribegava proizvođačima, kako su istakli autori teksta, smeštenim u“ruralnim krajevima istočne Evrope”. Američki novinari očito imaju uvid u to da se u novotravničkom Bratstvu, Pretisu iz Vogošće, Unis Ginexu iz Goražda i Binasu iz Bugojna proizvode projektili 155 mm M107, municije 122 mm OF-462, municije 105 mm HE M1, kao i minobacačke municije svih kalibara. Otvaranju Pandorine kutije poslužio je i snimak objavljen na kanalu Ukraine Weapons Tracker koji prikazuje ukrajinske vojnike u trenutu kada otpakuju minobacač M69A proizveden u fabrici oružja Bratstvo u Novom Travniku. Federalne firme namenske industrije prekršile su odluke državnog Predsedništva? Očito da jesu iako nijedna od njih zvanično nema službeno sklopljene ugovore o isporuci oružja Ukrajini.
ČLAN 13
Postavka je sledeća. Muslimansko-hrvatska Federalna Vlada ima većinski kapital u osam firmi vojne industrije, ali ove firme samostalno sklapaju višemilionske poslove s kupcima iz inostranstva. Za izvoz proizvoda neophodne su dozvole četiri državna ministarstva (za spoljne poslove, spoljnu trgovinu, obranu i sigurnost), tako da oružje i municija odlaze na poznate adrese. Sama proizvodnja i izvoz oružja, municije i drugih vojnih artikala na području militantnog entiteta Federacija BiH beleži sve veći rast čime se opravdava ulaganje u razvoj namenske industrije.
Trend rasta proizvodnje, pojedini mediji u Republici Srbskoj povezali su s ratom u Ukrajini, zaključujući da se muslimansko oružje i projektili, uz navodni pristanak federalnih tvornica, zaobilazno izvoze u pomenutu zemlju, što je i tačno. Firme iz Federacije BiH od 2022. godine izvoze oružje i municiju u 113 zemalja, u vrednosti od nekoliko desetaka miliona dolara godišnje. Kupci su SAD i druge članice NATO-a, kao i veliki broj azijskih i afričkih država. Uprkos činjenici da Zakon izričito zabranjuje izvoz oružija u ratna područja, što podrazumeva nemogućnost dobijanja dozvola za takav transfer, no načini da se zakon zaobiđe i propisi izigraju- postoji. Ovde treba napomenuti da Tvornice koje u muslimanskom dijelu Federacije BiH proizvode oružje i municiju, u slučaju neposredne ratne opasnosti, imaju obavezu da proizvodnju stave na raspolaganje Ministarstvu obrane BiH. Naime, prema članu 13. Zakona o odbrani Bosne i Hercegovine, pomenuto ministarstvo nadležno je za stvaranje i održavanje odbrambenog kapaciteta kako bi se osigurala zaštita suvereniteta, teritorijalnog integriteta, političke nezavisnosti i međunarodnog subjektiviteta BiH države. U Sarajevu, gde državu smatraju svojim verskim i nacionalnim vlasništvom, svaka priča o ratu uvek je usmerena u pravcu neizbježnog sukoba sa Republikom Srbskom i srbskim narodom.
VRTOGLAVI RAST IZVOZA
Prema podacima Uprave za Indirektno Oporezivanje BiH, najtraženiji su granate, bombe, mine, rakete, te vojna municija i njeni dijelovi, pa je ukupna vrijednost izvoza ovih proizvoda iznosila približno 142,5 miliona KM. BiH je izvezla i oko 2,7 miliona KM vredne delove i pribor za vojno oružje, revolvere i pištolje i ostalo vatreno oružje. Skupa, reč o je o procentu koji je za 48 posto premašio onaj u istom periodu prošle godine, kada je vrednost izvoza iznosila 99,8 miliona maraka. U vrhu liste država u koje muslimanske fabrike u BiH, izvoze oružje i municiju su: SAD, Slovačka, Bugarska, Irak, Srbija, Saudijska Arabija. Rat u Ukrajini diktira rast cena takve municije i oružja.
Ako se analizira period od 2020-2023: uočljivo je da u tom periodu namenska industrija Bosne i Hercegovine nije bila posebno korištena za potrebe ukrajinskog rata iako je Federacija pružala pomoć ljudskim terorističkim resursima i u maloj meri-oružjem. pokazatalji govore da je pre rata u Ukrajini, 2020. godine BiH izvezla vojnu opremu u vrednosti nešto više od 100 miliona dolara. Najveći kupci bili su Saudijska Arabija, Turska i SAD. Dominirale su municija i vojna oprema.
Tokom naredne 2021. godine izvoz oružja se povećao, s najbržim rastom tržišta u Saudijskoj Arabiji i Poljskoj. Već 2022. godine izvoz oružja iznosio je 149 miliona dolara, a glavna odredišta bila su SAD (34.9M USD), Saudijska Arabija (26M USD) i Turska (17.5M USD). Municija je činila 94% izvoza. Takođe, i u 2023. godini trend rasta izvoza oružija se nastavio, sa povećanjem izvoza u Tursku i Egipat. Ukratko, Zapad je prepoznao i Bosnu i Hercegovinu kao potencijalno korisnu u ratu protiv Rusije, i od tog trenutka mnogi pokazatelji se menjaju.
TAJNA FABRIKE U VOGOŠĆI
Istorijat namenske industrije u BiH otkriva mnoge važne činjenice i pokazuje velike, gotovo neograničene mogućnosti. Fabrika "UNIS-PRETIS" Vogošća (predgrađe Sarajeva) važila je sve do rata u BiH za najveću fabriku namenske proizvodnje u SFRJ. Fabrika je bila više poznata po licencnoj proizvodnji popularnog Golfa dvojke (TAS), i malo je ko, se zaposlenih, je bio upućen u to šta se zaista proizvodi u ovoj fabrici. Civilni deo je samo formalno bio odvojen od vojnog jer je kompletna proizvodnja bila tako usklađena da u slučaju budućeg rata automatski pređe na vojni režim rada. Naime, pod istim krovom gde su se proizvodili kablovi za Golf nalazio se pogon ( jedini u celoj SFRJ ) za proizvodnju raketnih projektila za VBR ( višecevni bacač raketa ) tipa "ORKAN" 262mm - najmoćnijeg oružja kojeg je proizvela i posedovala tadašnja JNA. Pogoni su bili odvojeni samo tankim pregradnim zidovima koji bi se u slučaju pomenutog rata uklanjali i spajali u jednu celinu. Fabrika je u ono vreme zapošljavala oko 11000 radnika, dok je u vojnom delu radilo čak 7500. O veličini čitavog kompleksa - fabričkog kruga sa podzemnim objektima govori podatak da zapadnu kapiju (ulaza) od istočne deli neverovatnih 12km ! Kroz kompleks ove fabrike, izgrađena je i prolazila železnička pruga tako da su se finalni proizvodi lako transportovali iz fabrike na tržište. Procenjuje se da je kapacitet proizvodnih linija PRETIS-a bio oko 4000 projektila različitih kalibara na dan. U svetskim razmerama ta količina proizvedenih granata ovu fabriku plasirala je u sam vrh, i garantovalo uspeh na tržištu. Sama fabrika posedovala je najmodernije mašine za proizvodnju projektila od 76 pa do 400mm (raketni pogon) a jedan od pogona izrađivao je i avio bombe FAB-250 koje se danas koriste i na ukrajinskom frontu.
NEMAČKA LINIJA
Mašine su nabavljane sa svih strana sveta od svih poznatih proizvođača ove vrste opreme. Osim modernih kojih je bilo zastupljeno skoro 90 %, gotovo celi vek radila je i linija dopremljena iz Nemačke na ime ratne odštete, kapaciteta 1000 granata/dan do 100mm. Tu liniju radnici su zvali i "Hitlerova kovnica" aludirajući na njeno izvorno poreklo. Po najmodernijoj američkoj tehnologiji rađene su komore za raketne motore, kapaciteta 1000 cevi na dan a u tom pogonu radilo se po 500 komora dnevno za rakete GRAD 122mm (VBR) i to za iračke Operativne Sisteme.
Kršenje međunarodnih propisa o trgovini oružjem, koje su donosili Savet bezbednosti Ujedinjenih Nacija i OEBS, opravdava se lažima da se oružje i municija " made in BiH " koristiti isključivo u odbrambene svhe a ne u osvajačkom ratu. Rat protiv ruskog sveta ima sve predispozicije da se nazove osvajačkim. Ali ta činjenica ne intrigira pažnju zvaničnog Sarajeva.
Nastaviće se...
Izvor: Eagle Eye Explore
- Izvor
- Tanjug
- Foto: eagleeyeexplore.com/ vostok.rs
Komentara (0) Ostavite Vaš komentar Objavite novost
Autor: Zoran Čvorović za Novi Standard
Svetski mediji nastavljaju da prate situaciju po pitanju isporuka oružja Ukrajini od strane Bosne i Hercegovine, bez obzira na postojeća pravila i zakone. Takva dejstva mogu ozbiljno uticati na...
Gotovo je izvesno da se svakako, bilo kroz fikciju, bilo kroz razgovore bar nekada susreo sa idejom ratova za pijaću vodu — ova ideja obično je povezana sa (post)apokaliptičnim...
Dok se indijski i ruski lideri sastaju na bilateralnom samitu, oni će razgovarati o diversifikaciji odnosa u skladu sa nacionalnim interesima.
Globalna većina sve više pokazuje svoje nezadovoljstvo poretkom zasnovanim na zapadnim pravilima, ali da li će Kremlj to iskoristiti?
Moskva na Vašington mora da gleda kao na dugoročnu pretnju
Ostale novosti iz rubrike »
- Prodacu stan kad odem u penziju i preko Solis-a potraziti plac na Fruskoj Gori da napravim sebi nest
- Ako je auto previše star popravke će koštati puno. Bolje ga je prodati i uzeti novi polovni. Loše je
- Gdje idemo sada? Biblija kaže: "U propisano vrijeme [kralj sjevera = Rusija] će se vratiti" (Danij
- Bravo! Vranje je divan grad, Vranje ima dusu... Bravo, Sladjo!
- Pozdrav za umetnicu. Slike su divne i krase moj dom u Beogradu.